pl	Ruch na rzecz Przebudowy Litwy / Sąjūdis 
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis 

pl	Ruch na rzecz Przebudowy Litwy / Sąjūdis (skrót litewski LPS) - to ruch społeczny, dążący i który urzeczywistnił odbudowę państwowości litewskiej w roku 1990. 
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis (LPS)  –  visuomeninis judėjimas, siekęs ir įgyvendinęs Lietuvos valstybingumo atkūrimą 1990 m. 

pl	Rodowód [edytuj | edytuj kod] 
lt	Ištakos [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	W roku 1987 powstały pierwsze niezależne od instytucji rządowych organizacje zajmujące się ochroną pomników: w roku 1987 w Wilnie w miesiącu kwietniu  –  pierwszy ekologiczny klub „Žemyna”, w miesiącu kwietniu  –  organizacja zajmująca się ochroną pomników „Talka”, w miesiącu maju  –  ekohumanistyczne towarzystwo „Santarvė”.  
lt	1987 m. susikūrė pirmosios nuo valdžios institucijų nepriklausomos paminklosaugos organizacijos: 1987 m. Vilniuje įsteigti kovo mėnesį – pirmasis ekologijos klubas „Žemyna“, balandžio mėnesį – paminklosaugos „Talka“, gegužės mėnesį – ekohumanistinė draugija „Santarvė“. 

pl	W Wilnie rozpoczęły działalność również wiele intelektualnych klubów dyskusyjnych, nabrało kształtu dążenie litewskiej inteligencji do utworzenia organizacji o większym zasięgu. 
lt	Vilniuje ėmė veikti ir daugelis intelektualų diskusijų klubų, išryškėjo lietuvių inteligentijos siekis kurti platesnio pobūdžio organizaciją. 

pl	W miesiącu kwietniu 1987 roku z polecenia władz został założony Fundusz kultury Litewskiej, który stał się strukturalną częścią Fundusz Kultury Radzieckiej.  
lt	1987 m. balandžio mėnesį valdžios nurodymu buvo įkurtas Lietuvos kultūros fondas, tapęs SSRS Kultūros fondo struktūrine dalimi. 

pl	Jego podstawowym zadaniem było pielęgnowanie dziedzictwa kulturowego, prowadzenie badań, zbiórka środków finansowych na restaurację pomników kultury.  
lt	Jo tiesioginis uždavinys buvo kultūros paveldo puoselėjimas, tyrimai, lėšų kultūros paminklams restauruoti rinkimas.  

pl	Nieoficjalne cele organizacji były bardziej rozległe, jednak tej organizacji nie było dane przekształcenie się w szeroką organizację społeczną za sprawą dławienia poczynań przez władzę.  
lt	Neoficialūs organizacijos tikslai buvo daug platesni, bet šiai organizacijai nebuvo lemta tapti plačia visuomenine organizacija dėl valdžios suvaržymų.  

pl	Nie zezwolono na tworzenie oddziałów terytorialnych na prowincji, działalność funduszu była pilnie śledzona i kontrolowana  –  to był sposób władzy, by sprawować kontrolę nad wszystkimi społecznie aktywnymi ludźmi. 
lt	Neleista steigti fondo teritorinių skyrių provincijoje, fondo veikla buvo atidžiai sekama ir kontroliuojama  –  tai buvo valdžios priemonė kontroliuoti visus visuomeniškai aktyvius žmones. 

pl	Większość szeregowych członków Sąjūdisu, dążących do reform, w latach 1987  –  1988 nabrało odwagi i Ligę Wolności Litwy oraz inne organizacje dysydenckie zawładnęło bezkompromisowe dążenie do niepodległości Litwy, wyrażone w żądaniu unieważnienia następstw tajnych protokołów do podpisanego dnia 23 sierpnia 1939 roku na Kremlu paktu Ribbentrop-Mołotow.  
lt	Daugumą eilinių sąjūdiečių, siekusių reformų, 1987 – 1988 m. padrąsino ir užvaldė Lietuvos Laisvės Lygos bei kitų disidentinių organizacijų bekompromisis Lietuvos nepriklausomybės siekis, išreikštas reikalavimu naikinti 1939 m. rugpjūčio 23 d. Kremliuje pasirašyto Ribentropo-Molotovo pakto slaptųjų protokolų pasekmes. 

pl	To żądanie zostało pierwszy raz publicznie zadeklarowane podczas mityngu przy pomnika Adama Mickiewicza w dniu 23 sierpnia 1987 roku. 
lt	Šis reikalavimas pirmą kartą mitinge viešai deklaruotas prie Adomo Mickevičiaus paminklo 1987 m. rugpjūčio 23 d. 

pl	Kształtowanie się i polityczne dążenia [edytuj | edytuj kod] 
lt	Formavimasis ir politiniai siekiai [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Za faktyczny początek ruchu po prostu uważa się utworzenie dnia 3 czerwca 1988 roku Grupy Założycielskiej Sąjūdisu.  
lt	Tikrąja judėjimo pradžia paprastai laikomas Sąjūdžio Iniciatyvinės grupės susikūrimas 1988 m. birželio 3 d. 

pl	Grupę założycielską utworzyło 35 znanych przedstawicieli litewskiej nauki i sztuki, wśród nich 17 należało do partii komunistycznej.  
lt	Iniciatyvinę grupę sudarė 35 žymūs Lietuvos mokslo ir meno žmonės, iš jų 17 priklausė Komunistų partijai.  

pl	Szczególną rolę odegrała wydawana we własnym zakresie prasa Sąjūdisu, której zarzewiem do jesieni były „Wiadomości Sąjūdisu“ (redaktor Arvydas Juozaitis). 
lt	Ypatingą vaidmenį atliko savilaidinė LPS spauda, kurios židiniu iki rudens buvo „Sąjūdžio žinios“ (redaktorius Arvydas Juozaitis). 

pl	Zjazd założycielski Sąjūdisu odbył się w dniach 22  –  23 października 1988 roku.  
lt	Steigiamasis LPS suvažiavimas įvyko 1988 m. spalio 22-23 d. 

pl	Na zjazd założycielski wybrano 1027 delegatów, których wybrały grupy popierające Sąjūdis ze wszystkich zakątków LSRS.  
lt	Į LPS steigiamąjį suvažiavimą išrinkti 1027 delegatai, kuriuos išrinko Sąjūdžio rėmimo grupės iš visų LSSR rajonų.  

pl	Na zjeździe zarejestrowało się 1021 delegatów.  
lt	Suvažiavime užsiregistravo 1021 delegatas.  

pl	Z punktu widzenia składu socjalnego najwięcej było urzędników, a wśród nich największa była grupa naukowców i artystów - 283.  
lt	Pagal socialinę sudėtį vyravo tarnautojai, iš jų gausiausia mokslininkų ir menininkų grupė  –  283.  

pl	Aż 693 delegatów legitymowało się wyższym wykształceniem.  
lt	Net 693 delegatai buvo su aukštuoju išsilavinimu.  

pl	Delegaci byli przedstawicielami około 1000 grup poparcia, w działalności Sąjūdisu wzięło udział około 180 tysięcy osób. 
lt	Delegatai atstovavo maždaug 1000 rėmimo grupių, Sąjūdžio veikloje dalyvavo apie 180 tūkstančių žmonių. 

pl	Na zjeździe założycielskim przyjęto program i statut Sąjūdisu, utworzono organy zarządzania.  
lt	Sąjūdžio steigiamajame suvažiavime buvo priimta Sąjūdžio programa ir įstatai, sukurti valdymo organai.  

pl	Do zarządu Sejmu Sąjūdisu Sejm Sąjūdisu wybrał większość członków Grupy Założycielskiej, 11 z 35 wybranych na członków zarządu Sejmu Sąjūdisu nie należało do Grupy Założycielskiej.  
lt	Į LPS Seimo tarybą LPS Seimas išrinko daugumą Iniciatyvinės grupės narių, 11 iš 35 išrinktųjų LPS Seimo tarybos narių Iniciatyvinei grupei nepriklausė.  

pl	W wyborach do zarządu Sejmu Sąjūdisu największą liczbę głosów uzyskał Romualdas Ozolas (193 z 212). 
lt	Rinkimuose į LPS Seimo tarybą daugiausia balsų gavo Romualdas Ozolas (193 iš 212). 

pl	Dnia 16 marca 1989 roku Sąjūdis oficjalnie zarejestrowany jako organizacja rozpoczął wydawanie we własnym zakresie gazety „Sąjūdžio žinios“ (Wiadomości Sąjūdisu) oraz legalny tygodnik „Atgimimas” (Odrodzenie).  
lt	1989 m. kovo 16 d. kaip organizacija oficialiai įregistruotas Sąjūdis leido neoficialų savilaidos laikraštį „Sąjūdžio žinios“ bei legalų savaitraštį „Atgimimas“. 

pl	Na początku również dziennik „Respublika” (Republika) ogłosił się jako czasopismo Sąjūdisu. 
lt	Sąjūdžio laikraščiu pradžioje skelbėsi ir dienraštis „Respublika“. 

pl	Na początku swej działalności Sąjūdis deklarował cele odrodzenia kulturalnego, demokratyzacji oraz samodzielności gospodarczej, współpracował z Komunistyczną Partią Litwy (KPR).  
lt	Iš pradžių LPS deklaravo kultūrinio atgimimo, demokratizavimo ir ekonominio savarankiškumo siekius, bendradarbiavo su Lietuvos Komunistų partija (LKP).  

pl	Od miesiąca listopada 1988 roku Sąjūdis zajął samodzielną pozycję na scenie politycznej, coraz bardziej dystansował się od Komunistycznej Partii Litwy i dnia 16 lutego 1989 roku publicznie deklarował, że podstawowym celem ruchu jest odbudowa niepodległości Republiki Litewskiej.  
lt	Nuo 1988 m. lapkričio mėnesio LPS užėmė savarankišką politinę poziciją, vis labiau diferencijavosi nuo LKP ir 1989 m. vasario 16 d. viešai deklaravo, kad judėjimo pagrindinis siekis yra nepriklausomos Lietuvos Respublikos atkūrimas. 

pl	W ten sposób Sąjūdis stał się opozycją Komunistycznej Partii Litwy, która jeszcze przez pół roku powtarzała hasła pierestrojki o odnawiającym się ZSRS.  
lt	Taip jis tapo opozicija LKP, kuri dar apie pusmetį kartojo perestrojkos lozungus apie atsinaujinusią SSRS.  

pl	Dnia 6 sierpnia 1989 roku przedstawiciele Sąjūdisu wraz z przedstawicielami litewskich uchodźców podpisali komunikat gotlandzki, w którym uznaje się, że „życiowym celem wszystkich Litwinów na świecie jest odbudowa niepodległego państwa litewskiego”. 
lt	1989 m. rugpjūčio 6 d. Sąjūdžio atstovai kartu su išeivijos atstovais pasirašė Gotlando komunikatą, kuriame teigiama, kad „Visų pasaulio lietuvių gyvybinis tikslas yra nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimas“. [1] 

pl	Dnia 26 marca 1989 roku w wyborach na zjazd deputowanych ludowych ZSRS popierani przez Sąjūdis kandydaci wywalczyli 36 z 42 miejsc.  
lt	1989 m. kovo 26 d. rinkimuose į SSRS Liaudies deputatų suvažiavimą Sąjūdžio remti kandidatai iškovojo 36 vietas iš 42. 

pl	Dnia 24 lutego 1990 roku (powtórne głosowanie w dniach 4  –  10 marca) w wyborach do Rady Najwyższej Litewskiej SRS popierani przez Sąjūdis kandydaci uzyskali 101 ze 141 mandatów.  
lt	1990 m. vasario 24 d. (pakartotiniai balsavimai kovo 4-10 d. ) rinkimuose į Lietuvos SSR Aukščiausiąją Tarybą Sąjūdžio remiami kandidatai gavo 101 mandatą iš 141. 

pl	Właśnie głosy deputowanych z Sąjūdisu zadecydowały o przyjęciu w dniu 11 marca 1990 roku aktu niepodległościowego. 
lt	Būtent Sąjūdžio deputatų balsai nulėmė 1990 m. kovo 11 d. valstybės atkūrimo akto priėmimą. 

pl	Struktura organizacyjna [edytuj | edytuj kod] 
lt	Organizacinė struktūra [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Na zjeździe założycielskim Sąjūdisu zostały utworzone centralne koordynujące organy Sąjūdisu: Sejm Sąjūdisu (220 członków) i Zarząd Sejmu Sąjūdisu (35 członków).  
lt	LPS steigiamajame suvažiavime buvo sukurti centriniai LPS koordinaciniai organai: LPS Seimas (220 narių) ir LPS Seimo taryba (35 nariai).  

pl	Dystansowanie się od Komunistycznej Partii Litwy zmuszało do wzmocnienia struktury organizacyjnej Sąjūdisu.  
lt	Atsiribojimas nuo LKP vertė stiprinti LPS organizacinę struktūrą.  

pl	Zarówno Grupa Założycielska jak i Zarząd Sejmu Sąjūdisu były organami kolegialnymi, w których wszyscy członkowie posiadali jednakowe prawa.  
lt	Iki tol tiek Iniciatyvinė grupė, tiek LPS Seimo taryba buvo kolegialus organas, kuriame visi nariai turėjo vienodas teises.  

pl	Dnia 25 listopada 1989 roku na posiedzeniu Zarządu Sejmu Sąjūdisu został wybrany przewodniczący Zarządu Sejmu Sąjūdisu, którym został Vytautas Landsbergis, został zorganizowany profesjonalnie działający sekretariat Sąjūdisu. 
lt	1989 m. lapkričio 25 d. LPS Seimo tarybos posėdyje išrinktas LPS Seimo tarybos pirmininkas, kuriuo tapo Vytautas Landsbergis, įkurtas profesionaliai dirbantis Sąjūdžio sekretoriatas. 

pl	Większa część lokalnych grup wspierających Sąjūdis utworzyła się do zjazdu założycielskiego Sąjūdisu.  
lt	Didžioji dalis vietinių LPS rėmimo grupių susikūrė iki LPS steigiamojo suvažiavimo.  

pl	Organizacja stanowisk Sąjūdisu wyraźnie dublowała model Komunistycznej Partii Litwy (tak zwanej podstawowej partyjnej komórki Komunistycznej Partii Litwy).  
lt	Sąjūdžio vietos organizacija aiškiai dubliavo LKP (vadinamosios pirminės partinės LKP organizacijos) modelį.  

pl	Dlatego grupy wspierające były zarówno terytorialne jak i instytucyjne.  
lt	Todėl rėmimo grupės buvo tiek teritorinės, tiek institucinės.  

pl	Tam, gdzie istniała podstawowa komórka Komunistycznej Partii Litwy, również powstawała grupa wspierająca Sąjūdis, i w ten sposób stawała się opozycyjną siła dla dotychczas monopolistycznej Komunistycznej Partii Litwy. 
lt	Ten, kur egzistavo LKP pirminė organizacija, kūrėsi ir Sąjūdžio rėmimo grupė, taip tapdama opozicine jėga iki tol monopolistinei LKP. 

pl	Obok Zarządu Sejmu Sąjūdisu dość wpływowy był Zarząd Kowieński Sąjūdisu i Zarząd Wileński Koordynujący.  
lt	Šalia LPS Seimo tarybos gana įtakingos buvo LPS Kauno taryba ir LPS Vilniaus koordinacinė taryba.  

pl	Prawda, na ewolucję programu politycznego Sąjūdisu wpływała konkurencja między dwoma ugrupowaniami Sąjūdisu, które zwane były grupą kowieńską i wileńską.  
lt	Beje, LPS politinės programos evoliucijai visąlaik darė įtaką varžybos tarp dviejų Sąjūdžio grupuočių, vadintų tiesiog kauniečiais ir vilniečiais.  

pl	Grupa kowieńska była politycznie bardziej radykalna i wciąż naciskała, by zająć pozycję niepodległościową bezkompromisowego wyjścia ze ZSRS. 
lt	Kauniečių grupė buvo politiškai radikalesnė ir nuolat spaudė užimti bekompromisinę išėjimo iš SSRS, nepriklausomybinę poziciją. 

pl	Członkowie Grupy Założycielskiej Litewskiego Ruchu na rzecz Przebudowy Sąjūdis [edytuj | edytuj kod] 
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Iniciatyvinės grupės nariai [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Grupa Założycielska Litewskiego Ruchu na rzecz Przebudowy Sąjūdis, wybrana dnia 3 czerwca 1988 roku na zebraniu w Sali Akademii Nauk.  
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Iniciatyvinė grupė, išrinkta 1988 m. birželio 3 d. susirinkime Mokslų Akademijos salėje. 

pl	Po rezygnacji Ingi Lukšaitė w Grupie Założycielskiej zostało 35 członków: 
lt	Ingei Lukšaitei atsisakius dalyvauti, Iniciatyvinėje grupėje liko 35 nariai: 

pl	1. Regimantas Adomaitis 
lt	1. Regimantas Adomaitis 

pl	2. Vytautas Bubnys 
lt	2. Vytautas Bubnys 

pl	3. Juozas Bulavas † 
lt	3. Juozas Bulavas † 

pl	4. Antanas Buračas 
lt	4. Antanas Buračas 

pl	5. Algimantas Čekuolis 
lt	5. Algimantas Čekuolis 

pl	6. Virgilijus Čepaitis 
lt	6. Virgilijus Čepaitis 

pl	7. Vaclovas Daunoras 
lt	7. Vaclovas Daunoras 

pl	8. Sigitas Geda † 
lt	8. Sigitas Geda † 

pl	9. Bronius Genzelis 
lt	9. Bronius Genzelis 

pl	10. Arvydas Juozaitis 
lt	10. Arvydas Juozaitis 

pl	11. Julius Juzeliūnas † 
lt	11. Julius Juzeliūnas † 

pl	12. Algirdas Kaušpėdas 
lt	12. Algirdas Kaušpėdas 

pl	13. Česlovas Kudaba † 
lt	13. Česlovas Kudaba † 

pl	14. Bronius Kuzmickas 
lt	14. Bronius Kuzmickas 

pl	15. Vytautas Landsbergis 
lt	15. Vytautas Landsbergis 

pl	16. Bronius Leonavičius 
lt	16. Bronius Leonavičius 

pl	17. Meilė Lukšienė † 
lt	17. Meilė Lukšienė † 

pl	18. Alfonsas Maldonis † 
lt	18. Alfonsas Maldonis † 

pl	19. Justinas Marcinkevičius † 
lt	19. Justinas Marcinkevičius † 

pl	20. Alvydas Medalinskas 
lt	20. Alvydas Medalinskas 

pl	21. Jokūbas Minkevičius † 
lt	21. Jokūbas Minkevičius † 

pl	22. Algimantas Nasvytis 
lt	22. Algimantas Nasvytis 

pl	23. Romualdas Ozolas † 
lt	23. Romualdas Ozolas † 

pl	24. Romas Pakalnis 
lt	24. Romas Pakalnis 

pl	25. Saulius Pečiulis † 
lt	25. Saulius Pečiulis † 

pl	26. Vytautas Petkevičius † 
lt	26. Vytautas Petkevičius † 

pl	27. Kazimiera Prunskienė 
lt	27. Kazimiera Prunskienė 

pl	28. Vytautas Radžvilas 
lt	28. Vytautas Radžvilas 

pl	29. Raimundas Rajeckas † 
lt	29. Raimundas Rajeckas † 

pl	30. Artūras Skučas 
lt	30. Artūras Skučas 

pl	31. Gintaras Songaila 
lt	31. Gintaras Songaila 

pl	32. Arvydas Šaltenis 
lt	32. Arvydas Šaltenis 

pl	33. Vitas Tomkus 
lt	33. Vitas Tomkus 

pl	34. Zigmas Vaišvila 
lt	34. Zigmas Vaišvila 

pl	35. Arūnas Žebriūnas † 
lt	35. Arūnas Žebriūnas † 

pl	Przewodniczący Litewskiego Ruchu na rzecz Przebudowy Sąjūdis [edytuj | edytuj kod] 
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio (nuo 1990 m. Lietuvos Sąjūdžio) pirmininkai [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Vytautas Landsbergis 1988 – 1990 
lt	Vytautas Landsbergis 1988 – 1990 

pl	Juozas Tumelis 1990 – 1992 
lt	Juozas Tumelis 1990 – 1992 

pl	Juozapas Algirdas Katkus 1992 – 1993 
lt	Juozapas Algirdas Katkus 1992 – 1993 

pl	Romas Batūra 1993 – 2001 
lt	Romas Batūra 1993 – 2001 

pl	Rytas Kupčinskas nuo 2001 
lt	Rytas Kupčinskas nuo 2001 

pl	Członkowie Sejmu Litewskiego Ruchu na rzecz Przebudowy Sąjūdis [edytuj | edytuj kod] 
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Seimo nariai [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Członkowie Sejmu Sąjūdisu, wybrani i zatwierdzeni na Zjeździe Założycielskim w dniu 23 października 1988 roku. 
lt	Sąjūdžio Seimo nariai, išrinkti ir patvirtinti Sąjūdžio Steigiamajame suvažiavime 1988 m. spalio 23 d. : 

pl	Aleksandras Algirdas Abišala 
lt	Aleksandras Algirdas Abišala 

pl	Laima Abraitytė 
lt	Laima Abraitytė 

pl	Arūnas Acus 
lt	Arūnas Acus 

pl	Regimantas Adomaitis 
lt	Regimantas Adomaitis 

pl	Ričardas Adomaitis 
lt	Ričardas Adomaitis 

pl	Vytautas Ališauskas 
lt	Vytautas Ališauskas 

pl	Vaclovas Aliulis 
lt	Vaclovas Aliulis 

pl	Kazys Alminas 
lt	Kazys Alminas 

pl	Julius Andrejevas 
lt	Julius Andrejevas 

pl	Artūras Aniulis 
lt	Artūras Aniulis 

pl	Bronius Antanaitis 
lt	Bronius Antanaitis 

pl	Vaidotas Antanaitis 
lt	Vaidotas Antanaitis 

pl	Kazimieras Antanavičius 
lt	Kazimieras Antanavičius 

pl	Mensaidas Bairaševskis 
lt	Mensaidas Bairaševskis 

pl	Osvaldas Balakauskas 
lt	Osvaldas Balakauskas 

pl	Petras Balčiūnas 
lt	Petras Balčiūnas 

pl	Raimundas Bartusevičius 
lt	Raimundas Bartusevičius 

pl	Nijolė Angelė Baužytė 
lt	Nijolė Angelė Baužytė 

pl	Julius Beinortas 
lt	Julius Beinortas 

pl	Gintautas Bendoraitis 
lt	Gintautas Bendoraitis 

pl	Rimantas Braziulis 
lt	Rimantas Braziulis 

pl	Vytautas Brėdikis 
lt	Vytautas Brėdikis 

pl	Vytautas Bubnys 
lt	Vytautas Bubnys 

pl	Juozas Bulavas 
lt	Juozas Bulavas 

pl	Antanas Buračas 
lt	Antanas Buračas 

pl	Audrius Butkevičius 
lt	Audrius Butkevičius 

pl	Alvydas Butkus 
lt	Alvydas Butkus 

pl	Algimantas Čekuolis 
lt	Algimantas Čekuolis 

pl	Virgilijus Juozas Čepaitis 
lt	Virgilijus Juozas Čepaitis 

pl	Vytautas Čepas 
lt	Vytautas Čepas 

pl	Vytautas Čeponis 
lt	Vytautas Čeponis 

pl	Algirdas Eduardas Čižas 
lt	Algirdas Eduardas Čižas 

pl	Albinas Daubaras 
lt	Albinas Daubaras 

pl	Stasys Daugėla 
lt	Stasys Daugėla 

pl	Vaclovas Daunoras 
lt	Vaclovas Daunoras 

pl	Saulius Filipavičius 
lt	Saulius Filipavičius 

pl	Kazys Gaščiūnas 
lt	Kazys Gaščiūnas 

pl	Sigitas Geda 
lt	Sigitas Geda 

pl	Eugenijus Gentvilas 
lt	Eugenijus Gentvilas 

pl	Bronius Genzelis 
lt	Bronius Genzelis 

pl	Gintaras Gibas 
lt	Gintaras Gibas 

pl	Kazys Girdžiūnas 
lt	Kazys Girdžiūnas 

pl	Leonas Vytautas Glinskis 
lt	Leonas Vytautas Glinskis 

pl	Aringas Gorodeckis 
lt	Aringas Gorodeckis 

pl	Algis Graužinis 
lt	Algis Graužinis 

pl	Ona Jurina Gricienė 
lt	Ona Jurina Gricienė 

pl	Saulius Gricius 
lt	Saulius Gricius 

pl	Bronius Grigelionis 
lt	Bronius Grigelionis 

pl	Ričardas Gudaitis 
lt	Ričardas Gudaitis 

pl	Romas Gudaitis 
lt	Romas Gudaitis 

pl	Aronas Gutmanas 
lt	Aronas Gutmanas 

pl	Eugenijus Ignatavičius 
lt	Eugenijus Ignatavičius 

pl	Gediminas Ilgūnas 
lt	Gediminas Ilgūnas 

pl	Leonidas Jacinevičius 
lt	Leonidas Jacinevičius 

pl	Leonardas Jagminas 
lt	Leonardas Jagminas 

pl	Gediminas Jakavonis 
lt	Gediminas Jakavonis 

pl	Juozas Jakštas 
lt	Juozas Jakštas 

pl	Albinas Jakubauskas 
lt	Albinas Jakubauskas 

pl	Vincentas Jalinskas 
lt	Vincentas Jalinskas 

pl	Vytautas Janonis 
lt	Vytautas Janonis 

pl	Gytis Januševičius 
lt	Gytis Januševičius 

pl	Albinas Januška 
lt	Albinas Januška 

pl	Egidijus Jarašiūnas 
lt	Egidijus Jarašiūnas 

pl	Vladimiras Jefremovas 
lt	Vladimiras Jefremovas 

pl	Georgijus Jefremovas 
lt	Georgijus Jefremovas 

pl	Jonas Jonynas 
lt	Jonas Jonynas 

pl	Vitalija Teresė Jonušienė 
lt	Vitalija Teresė Jonušienė 

pl	Kazys Juknius 
lt	Kazys Juknius 

pl	Balys Juodzevičius 
lt	Balys Juodzevičius 

pl	Arvydas Juozaitis 
lt	Arvydas Juozaitis 

pl	Julius Juzeliūnas 
lt	Julius Juzeliūnas 

pl	Virgilijus Kačinskas 
lt	Virgilijus Kačinskas 

pl	Jonas Kairevičius 
lt	Jonas Kairevičius 

pl	Gunaras Imantas Kakaras 
lt	Gunaras Imantas Kakaras 

pl	Antanas Kalanta 
lt	Antanas Kalanta 

pl	Petras Kaltenis 
lt	Petras Kaltenis 

pl	Alvydas Karalius 
lt	Alvydas Karalius 

pl	Gediminas Karalius 
lt	Gediminas Karalius 

pl	Valdemaras Katkus 
lt	Valdemaras Katkus 

pl	Algirdas Kaušpėdas 
lt	Algirdas Kaušpėdas 

pl	Algimantas Keina 
lt	Algimantas Keina 

pl	Jonas Keldušis 
lt	Jonas Keldušis 

pl	Faustas Keršys 
lt	Faustas Keršys 

pl	Aleksandras Klumbys 
lt	Aleksandras Klumbys 

pl	Egidijus Klumbys 
lt	Egidijus Klumbys 

pl	Halina Kobeckaitė 
lt	Halina Kobeckaitė 

pl	Vytautas Kolesnikovas 
lt	Vytautas Kolesnikovas 

pl	Antanas Kontautas 
lt	Antanas Kontautas 

pl	Juozas Kontautas 
lt	Juozas Kontautas 

pl	Aldona Veronika Koskienė 
lt	Aldona Veronika Koskienė 

pl	Gediminas Kostkevičius 
lt	Gediminas Kostkevičius 

pl	Vytautas Krikščiūnas 
lt	Vytautas Krikščiūnas 

pl	Vytautas Kubilius 
lt	Vytautas Kubilius 

pl	Česlovas Kudaba 
lt	Česlovas Kudaba 

pl	Petras Kudaba 
lt	Petras Kudaba 

pl	Bronius Kuzmickas 
lt	Bronius Kuzmickas 

pl	Vincas Kuzminskas 
lt	Vincas Kuzminskas 

pl	Vytautas Landsbergis 
lt	Vytautas Landsbergis 

pl	Eugenijus Laurinaitis 
lt	Eugenijus Laurinaitis 

pl	Mečys Laurinkus 
lt	Mečys Laurinkus 

pl	Vytautas Ledas 
lt	Vytautas Ledas 

pl	Bronius Leonavičius 
lt	Bronius Leonavičius 

pl	Valdas Liegus 
lt	Valdas Liegus 

pl	Jonas Liorančas 
lt	Jonas Liorančas 

pl	Algimantas Lisauskas 
lt	Algimantas Lisauskas 

pl	Gytis Lukšas 
lt	Gytis Lukšas 

pl	Meilė Lukšienė 
lt	Meilė Lukšienė 

pl	Zygmunt Mackievič 
lt	Zygmunt Mackievič 

pl	Stasys Makūnas 
lt	Stasys Makūnas 

pl	Alfonsas Maldonis 
lt	Alfonsas Maldonis 

pl	Justinas Marcinkevičius 
lt	Justinas Marcinkevičius 

pl	Marcelijus Teodoras Martinaitis 
lt	Marcelijus Teodoras Martinaitis 

pl	Juozas Matulaitis 
lt	Juozas Matulaitis 

pl	Robertas Matulionis 
lt	Robertas Matulionis 

pl	Alvydas Medalinskas 
lt	Alvydas Medalinskas 

pl	Nikolaj Medvedev 
lt	Nikolaj Medvedev 

pl	Elena Mezginaitė 
lt	Elena Mezginaitė 

pl	Giedrė Mickūnaitė 
lt	Giedrė Mickūnaitė 

pl	Raimundas Mickūnas 
lt	Raimundas Mickūnas 

pl	Vaclovas Mikulskis 
lt	Vaclovas Mikulskis 

pl	Leonas Milčius 
lt	Leonas Milčius 

pl	Jokūbas Minkevičius 
lt	Jokūbas Minkevičius 

pl	Nijolė Misiūnienė 
lt	Nijolė Misiūnienė 

pl	Kazimieras Motieka 
lt	Kazimieras Motieka 

pl	Algirdas Mulevičius 
lt	Algirdas Mulevičius 

pl	Romualdas Murėnas 
lt	Romualdas Murėnas 

pl	Valdas Narkūnas 
lt	Valdas Narkūnas 

pl	Algimantas Nasvytis 
lt	Algimantas Nasvytis 

pl	Birutė Nedzinskienė 
lt	Birutė Nedzinskienė 

pl	Eimuntas Nekrošius 
lt	Eimuntas Nekrošius 

pl	Laimonas Noreika 
lt	Laimonas Noreika 

pl	Algimantas Norvilas 
lt	Algimantas Norvilas 

pl	Jurgis Oksas 
lt	Jurgis Oksas 

pl	Juozas Olekas 
lt	Juozas Olekas 

pl	Romualdas Ozolas 
lt	Romualdas Ozolas 

pl	Ričardas Pabiržis 
lt	Ričardas Pabiržis 

pl	Bernardas Gytis Padegimas 
lt	Bernardas Gytis Padegimas 

pl	Romas Pakalnis 
lt	Romas Pakalnis 

pl	Algirdas Vaclovas Patackas 
lt	Algirdas Vaclovas Patackas 

pl	Vytautas Paukštė 
lt	Vytautas Paukštė 

pl	Zita Paulauskaitė 
lt	Zita Paulauskaitė 

pl	Rolandas Paulauskas 
lt	Rolandas Paulauskas 

pl	Saulius Pečeliūnas 
lt	Saulius Pečeliūnas 

pl	Saulius Pečiulis 
lt	Saulius Pečiulis 

pl	Algimantas Peškys 
lt	Algimantas Peškys 

pl	Vytautas Petkevičius 
lt	Vytautas Petkevičius 

pl	Vilhelmas Petraitis 
lt	Vilhelmas Petraitis 

pl	Vytautas Petras Plečkaitis 
lt	Vytautas Petras Plečkaitis 

pl	Vidmantas Povilionis 
lt	Vidmantas Povilionis 

pl	Kazimira Prunskienė 
lt	Kazimira Prunskienė 

pl	Romualdas Pukštas 
lt	Romualdas Pukštas 

pl	Antanas Račas 
lt	Antanas Račas 

pl	Pranas Račiūnas 
lt	Pranas Račiūnas 

pl	Vytautas Radžvilas 
lt	Vytautas Radžvilas 

pl	Raimundas Leonas Rajeckas 
lt	Raimundas Leonas Rajeckas 

pl	Irena Ratkienė 
lt	Irena Ratkienė 

pl	Antanas Rybelis 
lt	Antanas Rybelis 

pl	Aloyzas Sakalas 
lt	Aloyzas Sakalas 

pl	Henrikas Sambora 
lt	Henrikas Sambora 

pl	Algirdas Saudargas 
lt	Algirdas Saudargas 

pl	Gintaras Simanaitis 
lt	Gintaras Simanaitis 

pl	Artūras Simanavičius 
lt	Artūras Simanavičius 

pl	Arnoldas Simėnas 
lt	Arnoldas Simėnas 

pl	Artūras Skučas 
lt	Artūras Skučas 

pl	Alfredas Smailys 
lt	Alfredas Smailys 

pl	Morkus Smelevičius 
lt	Morkus Smelevičius 

pl	Gintaras Songaila 
lt	Gintaras Songaila 

pl	Mindaugas Stakvilevičius 
lt	Mindaugas Stakvilevičius 

pl	Dalius Stancikas 
lt	Dalius Stancikas 

pl	Antanas Stančikas 
lt	Antanas Stančikas 

pl	Vytautas Stanionis 
lt	Vytautas Stanionis 

pl	Vidmantas Staniulis 
lt	Vidmantas Staniulis 

pl	Gintautas Vincentas Stankaitis 
lt	Gintautas Vincentas Stankaitis 

pl	Antanas Stanevičius 
lt	Antanas Stanevičius 

pl	Česlovas Vytautas Stankevičius 
lt	Česlovas Vytautas Stankevičius 

pl	Ignas Stankovičius 
lt	Ignas Stankovičius 

pl	Valentin Stech 
lt	Valentin Stech 

pl	Rimantas Šagždavičius 
lt	Rimantas Šagždavičius 

pl	Arvydas Šaltenis 
lt	Arvydas Šaltenis 

pl	Saulius Šaltenis 
lt	Saulius Šaltenis 

pl	Juozas Šatas 
lt	Juozas Šatas 

pl	Jonas Šedys 
lt	Jonas Šedys 

pl	Gediminas Šerkšnys 
lt	Gediminas Šerkšnys 

pl	Gintaras Šileikis 
lt	Gintaras Šileikis 

pl	Sigitas Šilinskas 
lt	Sigitas Šilinskas 

pl	Irena Šimanauskienė 
lt	Irena Šimanauskienė 

pl	Jonas Šimėnas 
lt	Jonas Šimėnas 

pl	Zita Šličytė 
lt	Zita Šličytė 

pl	Vytautas Šneideris 
lt	Vytautas Šneideris 

pl	Stanislavas Taišerskis 
lt	Stanislavas Taišerskis 

pl	Vitas Tomkus 
lt	Vitas Tomkus 

pl	Vytautas Umbrasas 
lt	Vytautas Umbrasas 

pl	Kazimieras Uoka 
lt	Kazimieras Uoka 

pl	Stasys Uosis 
lt	Stasys Uosis 

pl	Kęstutis Urba 
lt	Kęstutis Urba 

pl	Danutė Vabalaitė 
lt	Danutė Vabalaitė 

pl	Zigmas Vaišvila 
lt	Zigmas Vaišvila 

pl	Petras Vaitiekūnas 
lt	Petras Vaitiekūnas 

pl	Viktoras Valašinas 
lt	Viktoras Valašinas 

pl	Vidmantas Valiušaitis 
lt	Vidmantas Valiušaitis 

pl	Povilas Varanauskas 
lt	Povilas Varanauskas 

pl	Dionizas Varkalis 
lt	Dionizas Varkalis 

pl	Kazimieras Vasiliauskas 
lt	Kazimieras Vasiliauskas 

pl	Evaldas Vėbra 
lt	Evaldas Vėbra 

pl	Raimundas Vedegys 
lt	Raimundas Vedegys 

pl	Virmantas Velikonis 
lt	Virmantas Velikonis 

pl	Arvydas Verseckas 
lt	Arvydas Verseckas 

pl	Jonas Verseckas 
lt	Jonas Verseckas 

pl	Julius Veselka 
lt	Julius Veselka 

pl	Vytautas Viliūnas 
lt	Vytautas Viliūnas 

pl	Vaclovas Vingras 
lt	Vaclovas Vingras 

pl	Audrius Vingrys 
lt	Audrius Vingrys 

pl	Vanda Zaborskaitė 
lt	Vanda Zaborskaitė 

pl	Albertas Zalatorius 
lt	Albertas Zalatorius 

pl	Emanuelis Zingeris 
lt	Emanuelis Zingeris 

pl	Aleksandras Žalys 
lt	Aleksandras Žalys 

pl	Sigitas Žalnieravičius 
lt	Sigitas Žalnieravičius 

pl	Arūnas Žebriūnas 
lt	Arūnas Žebriūnas 

pl	Vytautas Žukas 
lt	Vytautas Žukas 

pl	Członkowie Sejmu Litewskiego Ruchu na rzecz Przebudowy Sąjūdis [edytuj | edytuj kod] 
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio Seimo Tarybos nariai [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Rada była wybierana z 35 osób. 
lt	Taryba buvo renkama iš 35 žmonių.  

pl	Wybory zakończyły się o godzinie 4 minut 17 dnia 24 października 1988 roku. 
lt	Rinkimai baigėsi 1988 m. spalio 24 d. 4 val. 17 min. 

pl	Do Rady zostali wybrani poniżsi członkowie Sejmu Litewskiego: 
lt	Į Tarybą išrinkti šie Sąjūdžio Seimo nariai: 

pl	1. Romualdas Ozolas, filozof,  –  193 głosów, 
lt	1. Romualdas Ozolas, filosofas,  –  193 balsai, 

pl	2. Kazimiera Prunskienė, ekonomista,  –  192 głosy, 
lt	2. Kazimiera Prunskienė, ekonomistė,  –  192 balsai, 

pl	3. Vytautas Landsbergis, muzykolog,  –  187 głosów, 
lt	3. Vytautas Landsbergis, muzikologas,  –  187 balsai, 

pl	4. Bronius Genzelis, filozof,  –  180 głosów, 
lt	4. Bronius Genzelis, filosofas,  –  180 balsų, 

pl	5. Sigitas Geda, poeta,  –  179 głosów, 
lt	5. Sigitas Geda, poetas,  –  179 balsai, 

pl	6. Vitas Tomkus, dziennikarz,  –  173 głosy, 
lt	6. Vitas Tomkus, žurnalistas,  –  173 balsai, 

pl	7. Arvydas Juozaitis, filozof,  –  165 głosów, 
lt	7. Arvydas Juozaitis, filosofas,  –  165 balsai, 

pl	8. Julius Juzeliūnas, kompozytor,  –  162 głosy, 
lt	8. Julius Juzeliūnas, kompozitorius,  –  162 balsai, 

pl	9. Bronius Kuzmickas, filozof,  –  160 głosów, 
lt	9. Bronius Kuzmickas, filosofas,  –  160 balsų, 

pl	10. Vytautas Petkevičius, pisarz,  –  156 głosów, 
lt	10. Vytautas Petkevičius, rašytojas,  –  156 balsai, 

pl	11. Justinas Marcinkevičius, poeta,  –  152 głosy, 
lt	11. Justinas Marcinkevičius, poetas,  –  152 balsai, 

pl	12. Alvydas Medalinskas, ekonomista,  –  151 głosów, 
lt	12. Alvydas Medalinskas, ekonomistas,  –  151 balsas, 

pl	13. Virgilijus Čepaitis, rašytojas,  –  150 głosów, 
lt	13. Virgilijus Čepaitis, rašytojas,  –  150 balsų, 

pl	14. Vaclovas Aliulis, kunigas,  –  149 głosów, 
lt	14. Vaclovas Aliulis, kunigas,  –  149 balsai, 

pl	15. Zigmas Vaišvila, fizikas,  –  147 głosów, 
lt	15. Zigmas Vaišvila, fizikas,  –  147 balsai, 

pl	16. Algirdas Kaušpėdas, architekt, muzyk,  –  139 głosów, 
lt	16. Algirdas Kaušpėdas, architektas, muzikas,  –  139 balsai, 

pl	17. Algimantas Nasvytis, architekt,  –  139 głosów, 
lt	17. Algimantas Nasvytis, architektas,  –  139 balsai, 

pl	18. Kazimieras Motieka, prawnik,  –  137 głosów, 
lt	18. Kazimieras Motieka, teisininkas,  –  137 balsai, 

pl	19. Algimantas Čekuolis, pisarz,  –  136 głosów, 
lt	19. Algimantas Čekuolis, rašytojas,  –  136 balsai, 

pl	20. Antanas Buračas, ekonomista,  –  131 głosów, 
lt	20. Antanas Buračas, ekonomistas,  –  131 balsas, 

pl	21. Jokūbas Minkevičius, filozof,  –  122 głosy, 
lt	21. Jokūbas Minkevičius, filosofas,  –  122 balsai, 

pl	22. Vaidotas Antanaitis, leśnik,  –  115 głosów, 
lt	22. Vaidotas Antanaitis, miškininkas,  –  115 balsų, 

pl	23. Kazimieras Antanavičius, ekonomista,  –  105 głosów, 
lt	23. Kazimieras Antanavičius, ekonomistas,  –  105 balsai, 

pl	24. Romas Gudaitis, pisarz,  –  105 głosów, 
lt	24. Romas Gudaitis, rašytojas,  –  105 balsai, 

pl	25. Arūnas Žebriūnas, reżyser filmowy,  –  104 głosy, 
lt	25. Arūnas Žebriūnas, kino režisierius,  –  104 balsai, 

pl	26. Vytautas Bubnys, pisarz,  –  92 głosy, 
lt	26. Vytautas Bubnys, rašytojas,  –  92 balsai, 

pl	27. Marcelijus Martinaitis, poeta,  –  82 głosy, 
lt	27. Marcelijus Martinaitis, poetas,  –  82 balsai, 

pl	28. Georgijus Jefremovas, poeta,  –  79 głosów, 
lt	28. Georgijus Jefremovas, poetas,  –  79 balsai, 

pl	29. Vytautas Radžvilas, filozof,  –  78 głosów, 
lt	29. Vytautas Radžvilas, filosofas,  –  78 balsai, 

pl	30. Česlovas Kudaba, geograf,  –  77 głosów, 
lt	30. Česlovas Kudaba, geografas,  –  77 balsai, 

pl	31. Emanuelis Zingeris, filolog,  –  72 głosy, 
lt	31. Emanuelis Zingeris, filologas,  –  72 balsai, 

pl	32. Raimundas Rajeckas, ekonomista,- 72 głosy, 
lt	32. Raimundas Rajeckas, ekonomistas,- 72 balsai, 

pl	33. Mečys Laurinkus, socjolog,  –  69 głosów, 
lt	33. Mečys Laurinkus, sociologas,  –  69 balsai, 

pl	34. Kazimieras Uoka, robotnik,  –  68 głosów, 
lt	34. Kazimieras Uoka, darbininkas,  –  68 balsai, 

pl	35. Osvaldas Balakauskas, kompozytor,  –  65 głosów. 
lt	35. Osvaldas Balakauskas, kompozitorius,  –  65 balsai. 

pl	Wizerunek Sąjūdisu na Zachodzie [edytuj | edytuj kod] 
lt	Sąjūdžio įvaizdis Vakaruose [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	USA  [edytuj | edytuj kod] 
lt	JAV [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Sąjūdis w USA i dążenie niepodległościowe Litwy należy oceniać szczególnie pikantnie.  
lt	JAV Sąjūdis ir Lietuvos nepriklausomybės siekis vertintas itin dviprasmiškai.  

pl	Amerykanie wywodzący się z Krajów Bałtyckich naciskali na Kongres, by w sposób aktywny poparł niepodległość. 
lt	Iš Baltijos šalių kilę amerikiečiai ėmė spausti Kongresą, kad būtų aktyviai paremta nepriklausomybė. 

pl	Oficjalne władze USA, przede wszystkim George Busch, zachęcał Sąjūdis do rozmów z przywódcą ZSRS Michaiłem Gorbaczowem.  
lt	Oficiali JAV valdžia, visų pirma prezidentas Džordžas Bušas, skatino Sąjūdį derėtis su SSRS vadovu Michailu Gorbačiovu.  

pl	Kwestia litewska była szeroko omawiana podczas rozmów USA i ZSRS.  
lt	Lietuvos klausimas buvo plačiai aptarinėtas JAV ir SSRS derybų metu.  

pl	USA nawoływały ZSRS do nie użycia siły wojskowej w Krajach Bałtyckich, ponieważ w przeciwnym wypadku zostaną na Moskwę nałożone sankcje gospodarcze.  
lt	JAV ragino SSRS nenaudoti karinės jėgos Baltijos šalyse, nes kitu atveju Maskvai būtų pritaikytos ekonominės sankcijos.  

pl	USA potępiły wydarzenia z dnia 13 stycznia 1991 roku w Wilnie.  
lt	JAV pasmerkė 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje. 

pl	Po prostu amerykanie poparli Sąjūdis i ideę niepodległościową Litwy.  
lt	Paprasti amerikiečiai palaikė Sąjūdį ir Lietuvos nepriklausomybės idėją. 

pl	Administracja USA ostrożnie obserwowała Vytautasa Landsbergis i za bardziej logiczne uważała rozmowy z przewodniczącą Rady Ministrów Kazimierą Prunskiene. 
lt	JAV administracija atsargiai žiūrėjo į Vytautą Landsbergį ir prasmingesne bendravimo formą laikė pokalbius su ministre pirmininke Kazimiera Prunskiene. 

pl	Niemcy [edytuj | edytuj kod] 
lt	Vokietija [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Działalność Sąjūdisu zbiegła się z problemem zjednoczenia Niemiec.  
lt	Sąjūdžio veikla sutapo su Vokietijos suvienijimo problemos sprendimu.  

pl	Oficjalna pozycja Republiki Federalnej Niemiec (RFN) była neutralna.  
lt	Oficiali Vokietijos Federacinės Respublikos (VFR) pozicija buvo neutrali.  

pl	Uważano, że poparcie Sąjūdisu może mieć wpływ na relacje między Niemcami a ZSRS. 
lt	Teigta, kad Sąjūdžio palaikymas gali turėti įtakos Vokietijos ir SSRS santykiams. 

pl	Helmut Kohl, w latach 1988 – 1991 zajmujący stanowisko kanclerza federalnego RFN, opowiedział się za taktyką małych kroków.  
lt	Helmutas Kolis, 1988 – 1991 m. ėjęs VFR federalinio kanclerio pareigas, pasisakė už mažų žingsnelių taktiką. 

pl	Jego zdaniem, Sąjūdis prowadząc politykę wszystko albo nic, daje możliwość Litwie bycia niepodległą.  
lt	Anot jo, Sąjūdis, vykdydamas politiką viskas arba nieko, stato galimybę Lietuvai tapti nepriklausomai.  

pl	Mimo tego, RFN częściowo poparła tę inicjatywę Sąjūdisu.  
lt	Vis dėlto, VFR iš dalies pateisino šią Sąjūdžio iniciatyvą.  

pl	W oświadczeniu Rządu H. Kohl uznaje, że RFN nie uznaje dokonanej aneksji Krajów Bałtyckich przez ZSRS. 
lt	Valstybės Vyriausybės pareiškime H. Kolis teigia, kad VFR nepripažįsta SSRS įvykdytos Baltijos valstybių aneksijos. 

pl	Wielka Brytania [edytuj | edytuj kod] 
lt	Didžioji Britanija [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Mieszkańcy Wielkiej Brytanii, będący geopolitycznymi oponentami ZSRS zawsze popierali dążenia niepodległościowe Państw Bałtyckich.  
lt	Britai, būdami geopolitiniai SSRS oponentai, visuomet palaikė Baltijos šalių siekį tapti nepriklausomomis.  

pl	W roku 1990 w Londynie premier minister Wielkiej Brytanii Margaret Thatcher spotkała się z V. Landsbergisem, któremu poradziła bardziej bezpieczne zachowania i zachęciła do rozmów z ZSRS. 
lt	1990 m. Londone Didžiosios Britanijos ministrė pirmininkė Margaret Thatcher susitiko su V. Landsbergiu, kuriam patarė elgtis atsargiai ir paragino imtis derybų su SSRS. 

pl	W swojej książce biograficznej „Moje lata na Downing Street“ M. Thatcher tytułuje V. Landsbergisa prezydentem. 
lt	Savo atsiminimų knygoje „Metai Downing Streete“ M. Thatcher vadina V. Landsbergį prezidentu. 

pl	Francja [edytuj | edytuj kod] 
lt	Prancūzija [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Prezydent Francji Francois Mitterand krytycznie ocenił zamiary Sąjūdisu.  
lt	Prancūzijos prezidentas Fransua Miteranas kritiškai vertino Sąjūdžio ketinimus.  

pl	Dnia 11 marca 1990 roku on nieoficjalnie oznajmił: „Litwini wszystko obrócą w proch.  
lt	1990 m. kovo 11 d. jis neoficialiai teigė: „Lietuviai viską sužlugdys. 

pl	Oni prawie nigdy nie byli wolni.  
lt	Jie beveik niekada nebuvo laisvi.  

pl	Jeśli byli, to był to reżim dyktatorski.  
lt	Kai buvo, tai režimas-diktatūra.  

pl	Ludzie warci pożałowania.  
lt	Pasigailėjimo verti žmonės.  

pl	Zrozumiałbym, jeśli M. Gorbaczow miałby użyć siły.“. 
lt	Suprasčiau, jei M. Gorbačiovas turėtų griebtis jėgos“. 

pl	F. Mitterand źle ocenia również osobę V. Landsbergisa “Landsbergis jest artystą, nie politykiem“. 
lt	F. Miteranas neigiamai vertino ir V. Landsbergio asmenybę: „Landsbergis yra menininkas, ne politikas“. 

pl	W końcu miesiąca kwietnia 1990 roku prezydent F. Mitterand wraz z kanclerzem RFN H. Kohlem publicznie ogłosili list do V. Landsbergisa, w którym poprosili go o „suspendowanie” (zawieszenie) Aktu Niepodległościowego Litwy. 
lt	1990 m. balandžio mėn. pabaigoje prezidentas F. Miteranas kartu VFR kancleriu H. Koliu viešai paskelbė laišką V. Landsbergiui, kuriuo paprašė jo „suspenduoti“ Lietuvos nepriklausomybės aktą. 

pl	Czechosłowacja [edytuj | edytuj kod] 
lt	Čekoslovakija [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Już dnia 13 marca 1990 roku ówczesny prezydent RCS Wacław Hawel zaprosił przewodniczącego Rady Najwyższej V. Landsbergisa do złożenia oficjalnej wizyty do Czechosłowacji, tym samym wyraził poparcie walce Litwinów o odbudowę niepodległości. 
lt	Jau 1990 m. kovo 13 d. tuometinis ČSR prezidentas Vaclavas Havelas pakvietė Aukščiausiosios Tarybos pirmininką V. Landsbergį oficialiam vizitui į Čekoslovakiją, tuo išreikšdamas paramą lietuvių kovai už nepriklausomybės atstatymą. 

pl	Jesienią w środkowej Czechosłowacji, na zaproszenie przewodniczącego Sejmu Federalnego Czechosłowacji M. Calfy gościła pierwsza premier Litwy po odzyskaniu niepodległości Kazimira Prunskienė, aby otrzymać poparcie dla procesu demokracji i odzyskania niepodległości. 
lt	Rugsėjo viduryje Čekoslovakijoje, Čekoslovakijos federalinio seimo pirmininko M. Čalfos kvietimu viešėjo pirmoji Lietuvos ministrė pirmininkė po Nepriklausomybės atkūrimo Kazimira Prunskienė, kad gautų paramą demokratizavimo procesui ir nepriklausomybės atkūrimui. 

pl	Ona spotkała się z prezydentem Wacławem Hawlem, z przewodniczącym parlamentu Aleksandrem Dubczekiem i z przewodniczącymi Sejmów Republik (Czech i Słowacji). 
lt	Ji susitiko su prezidentu Vaclavu Havelu, parlamento pirmininku Aleksandru Dubčeku ir su respublikų (ČR ir SR) Seimo pirmininkais. 

pl	Czechosłowacka Federacja była jedną z pierwszych, która potępiła krwawą akcję OMONu z dnia 13 stycznia 1991 roku.  
lt	Čekoslovakijos federacinė asamblėja buvo tarp pirmųjų parlamentų, kurie pasmerkė kruviną OMON'o akciją 1991 m. sausio 13 d. 

pl	Akt represji sowieckich sił bezpieczeństwa potępił W. Hawel, który ponaglił Michaiła Gorbaczowa, by wstrzymał stosowanie siły i przystąpił do rozwiązywania nieporozumień na drodze demokratycznej, zaproponował Pragę jako miejsc rozmów dla obu stron konfliktu. 
lt	Represinį sovietinio saugumo pajėgų aktą pasmerkė prezidentas V. Havelas, kuris paragino Michailą Gorbačiovą sustabdyti jėgos naudojimą ir spręsti nesusitarimus demokratiniu būdu, pasiūlė Prahą kaip derybų vietą abiem konflikto pusėms. 

pl	Również przestrzegł, że Czechosłowacja (podówczas jeszcze członek Układu Warszawskiego) nie będzie w stanie przyjąć odpowiedzialności za inne państwa członkowskie za użycie siły przeciw swoim obywatelom.  
lt	Taip pat perspėjo, jog ČSR (tuomet dar Varšuvos pakto narė) negalėtų prisiimti atsakomybės už kitos valstybės-narės jėgos panaudojimą prieš savo pačios gyventojus.  

pl	Prezydent W. Hawel ten problem podniósł na Grupie Wyszehradzkiej (Węgry) w dniu 13 lutego 1991 roku, gdzie politycy Europy Środkowej potępili wszelkie formy totalitaryzmu. 
lt	Prezidentas V. Havelas šį klausimą iškėlė istorinėje Višegrado (Vengrija) asamblėjoje 1991 m. vasario 13 d. , kur Vidurio Europos politikai pasmerkė bet kokios formos totalitarizmą. 

pl	Mimo pozycje prezydenta czechosłowaccy dyplomaci zwlekali (podobnie jak większość innych państw) do samego sierpniowego puczu w Moskwie, by uznać Litwę de jure.  
lt	Nepaisant prezidento pozicijos, Čekoslovakijos diplomatai vis dėlto delsė (kaip ir dauguma kitų valstybių) iki pat rugpjūčio pučo Maskvoje pripažinti Lietuvą de jure.  

pl	Minister spraw zagranicznych Jiří Dienstbier usprawiedliwiał pozycję rezerwy, wskazując na uznanie przez Litwę władz Republiki Słowackiej po dezintegracji Czechosłowacji w roku 1939.  
lt	Užsienio reikalų ministras Jiří Dienstbier teisino atsargų požiūrį, nurodydamas Lietuvos valdžios Slovakijos respublikos pripažinimą de jure po Čekoslovakijos dezintegracijos 1939 metais.  

pl	Czechosłowacja uznała Litwę dnia 29 sierpnia 1991 roku, a dnia 9 września zostały odbudowane kontakty dyplomatyczne.  
lt	Čekoslovakija Lietuvą pripažino 1991 m. rugpjūčio 29 d. , rugsėjo 9 d. atkurti diplomatiniai santykiai. 

pl	W 1992 roku podpisano umowę o wzajemnym ruchu bezwizowym. 
lt	1992 m. pasirašyta abipusio bevizio režimo sutartis. 

pl	Islandia [edytuj | edytuj kod] 
lt	Islandija [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Dnia 11 lutego 1991 roku członek NATO Islandia jako pierwsza uznała niepodległość Litwy.  
lt	1991 m. vasario 11 d. NATO narė Islandija pirmoji pripažino Lietuvos nepriklausomybę. 

pl	W tym samym roku latem jako pierwsza nawiązała kontakty dyplomatyczne z Litwą. 
lt	Tų pačių metų vasarą pirmoji užmezgė diplomatinius santykius su Lietuva. 

pl	Polityka językowa Sąjūdisu   [edytuj | edytuj kod] 
lt	Sąjūdžio politika kalbos atžvilgiu [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Dnia 22 października 1988 roku w wileńskim Pałacu Sportu i Kultury rozpoczął się Zjazd Założycielski Sąjūdisu.  
lt	1988 m. spalio 22 d. Vilniaus sporto ir kultūros renginių rūmuose prasidėjo Sąjūdžio Steigiamasis suvažiavimas. 

pl	Została wywieszona narodowa trójkolorowa flaga i odśpiewany hymn narodowy „Tautiška giesmė“.  
lt	Buvo iškelta tautinė trispalvė ir sugiedota „Tautiška giesmė“.  

pl	Jeszcze przed odzyskaniem niepodległości Sąjūdis dopiął, że język litewski został ogłoszony językiem państwowym.  
lt	Dar iki nepriklausomybės atkūrimo Sąjūdis pasiekė, kad lietuvių kalba būtų paskelbta valstybine.  

pl	Już w pierwszym roku odrodzenia zostały stworzony warunki do umocnienia pozycji języka litewskiego. 
lt	Jau pirmaisiais Atgimimo metais buvo sukurtos būtinos sąlygos lietuvių kalbos padėčiai stiprinti. 

pl	Kroki do umocnienia pozycji języka litewskiego [edytuj | edytuj kod] 
lt	Lietuvių kalbos padėties stiprinimo žingsniai [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Dnia 22 października 1988 roku na Zjeździe Założycielskim Sąjūdisu w przyjętym programie znalazło się żądanie uznanie języka litewskiego jako języka państwowego na Litwie.  
lt	1988 m. spalio 22 d. Sąjūdžio Steigiamajame suvažiavime priimtoje programoje skamba reikalavimas pripažinti lietuvių kalbą Lietuvos valstybine kalba. 

pl	Społeczeństwo gorąco poparło taki krok.  
lt	Visuomenė tokiam žingsniui karštai pritarė.  

pl	Dnia 18 listopada 1988 roku Rada Najwyższa przyjęła poprawkę do Konstytucji, którą przywracała językowi litewskiemu status języka państwowego. 
lt	1988 m. lapkričio 18 d. Aukščiausioji Taryba priėmė Konstitucijos pataisą, gražinusią lietuvių kalbai valstybinės kalbos statusą. 

pl	Dnia 23 stycznia 1989 roku w Radzie Najwyższej zostało przyjęte postanowienie w sprawie uczynienia z języka litewskiego oficjalnego środka komunikacji we wszystkich instytucjach życia publicznego, w sferze nauki i kultury oraz w biurach.  
lt	1989 m. sausio 23 d. Aukščiausioje Taryboje priimtas įsakas nustatė, kad lietuvių kalba turi būti oficialaus bendravimo priemonė visose viešojo gyvenimo, mokslo ir kultūros srityse bei raštvedyboje. 

pl	W ten sposób zostały urzeczywistnione najważniejsze ustalenia polityki językowej Sąjūdisu i  zbudowany fundament pod przyszłą Ustawę o języku państwowym. 
lt	Taip buvo įteisinti svarbiausi Sąjūdžio kalbos politikos nuostatai ir pradėtas pamatas būsimam Valstybės kalbos įstatymui. 

pl	W dniu 21 stycznia 1989 roku lituaniści przywrócili do życia Towarzystwo Języka Litewskiego.  
lt	1989 m. sausio 21 d. lituanistai atgaivino Lietuvių kalbos draugiją. 

pl	W roku 1990 wznowiono edycję miesięcznika „Gimtoji kalba” (Język Ojczysty).  
lt	1990 m. vėl imta leisti mėnesinį „Gimtosios kalbos“ žurnalą. 

pl	W rezolucji Zjazdu Założycielskiego Sąjūdisu „Valstybinės kalbos statusas” (Status języka państwowego) kategorycznie żądano odbudowy i rozwoju samodzielnego instytutu języka litewskiego.  
lt	Sąjūdžio Steigiamojo suvažiavimo rezoliucijoje „Valstybinės kalbos statuso“ buvo griežtai reikalaujama atkurti ir išplėsti savarankišką Lietuvių kalbos institutą.  

pl	Instytut został odbudowany w roku 1990, zaraz po odrodzeniu państwa litewskiego.  
lt	Institutas atkurtas 1990 m. , tuoj po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo. 

pl	W miesiącu czerwcu 1990 roku utworzono Inspekcję Językową. 
lt	1990 m. birželio mėn. įsteigta Kalbos inspekcija. 

pl	Sąjūdis po 1993 roku [edytuj | edytuj kod] 
lt	Sąjūdis po 1993 m [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	W roku 1993 litewski Sąjūdis postanowił przekształcić się w organizację społeczną i odejść od aktywnej działalności politycznej, niemal co rok odbywają się jego zjazdy, przyjmowane są rezolucje w najważniejszych kwestiach politycznych, Rada Sąjūdisu inicjuje, organizuje mityngi i pikiety. 
lt	1993 m. Lietuvos Sąjūdis nutarė reorganizuotis į visuomeninę organizaciją ir pasitraukti iš aktyvios politinės veiklos, beveik kiekvienais metais vyksta jo suvažiavimai, priimantys rezoliucijas svarbiausiais politikos klausimais, Sąjūdžio taryba daro pareiškimus, organizuoja mitingus ir piketus. 

pl	Sąjūdis w innych miastach na Litwie [edytuj | edytuj kod] 
lt	Sąjūdis kituose Lietuvos miestuose [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	w Olicie 
lt	Alytuje 

pl	w Druskiennikach 
lt	Druskininkuose 

pl	w Janowie 
lt	Jonavoje 

pl	w Koszedrach 
lt	Kaišiadoryse 

pl	w kownie 
lt	Kaune 

pl	w Kłajpedzie, 
lt	Klaipėdoje 

pl	w Mariampolu 
lt	Marijampolėje 

pl	w Poniewieżu, 
lt	Panevėžyje 

pl	w Szawlach, 
lt	Šiauliuose 

pl	w Ucianach 
lt	Utenoje 

pl	Prasa Sąjūdisu [edytuj | edytuj kod] 
lt	Sąjūdžio spauda [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Prasa Sąjūdisu -  w latach 1988 – 1993 były wydawane publikacje, popierające walkę o niepodległość Litwy i szerzące idee Sąjūdisu.  
lt	Sąjūdžio spauda – 1988 – 1993 m. leisti leidiniai, talkinę kovai už Lietuvos nepriklausomybę ir skleidę Sąjūdžio idėjas. 

pl	Te wydawnictwa przyczyniły się do upadku sowieckiego systemu i rozwoju demokracji w świecie.  
lt	Šie leidiniai prisidėjo prie sovietinės sistemos žlugimo ir demokratijos plėtros pasaulyje.  

pl	Najbardziej znaczące wydawnictwa to: „Sąjūdžio žinios“ (Wiadomości Sąjūdisu) oraz „Atgimimas“ (Odrodzenie).  
lt	Ryškiausi leidiniai buvo: „Sąjūdžio žinios“ bei „Atgimimas“.  

pl	Wydawano również „Respublika“ (Republikę), „Viltis“ (Nadzieję), „Moterų balsas“ (Głos Kobiety), „Kauno aidas“ (Echo Kowna), „Persitvarkymo naujienos“ (Nowiny Przekształceń) i inne. 
lt	Taip pat leista „Respublika“, „Viltis“, „Moterų balsas“, „Kauno aidas“, „Persitvarkymo naujienos“ ir kt. 

pl	Źródła [edytuj | edytuj kod] 
lt	Šaltiniai [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Lietuva pasaulio galingųjų akiratyje 1988 – 1991 m. (red. Justas Vincas Paleckis).  –  Vilnius, 2005. (Litwa w polu widzenia możnych świata) 
lt	Lietuva pasaulio galingųjų akiratyje 1988 – 1991 m. (sud. Justas Vincas Paleckis).  –  Vilnius, 2005. 

pl	Sąjūdis ir dabartis, Margi raštai.  –  Vilnius, 2004. (Sąjūdis i teraźniejszość. Barwne pisma) 
lt	Sąjūdis ir dabartis, Margi raštai.  –  Vilnius, 2004. 

pl	Literatura [edytuj | edytuj kod] 
lt	Literatūra [taisyti | redaguoti kodą] 

pl	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis: Steigiamasis suvažiavimas, 1988 m. spalio 22-23 d.  –  V. : Mintis, 1990. (Litewski Ruch na rzecz Przebudowy: Zjazd Założycielski, 22 – 23 października 1988 roku). 
lt	Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdis: Steigiamasis suvažiavimas, 1988 m. spalio 22-23 d.  –  V. : Mintis, 1990. 

pl	A. E. Senn. Bundanti Lietuva. V. : Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1992.  –  188 p. (Budząca się Litwa) 
lt	A. E. Senn. Bundanti Lietuva. V. : Mokslo ir enciklopedijų leidykla, 1992.  –  188 p. 

pl	Lietuvos Sąjūdis ir valstybės idealų įgyvendinimas.  –  V. : Lietuvos istorijos instituto leidykla, 1998. (Litewski Sąjūdis i urzeczywistnienie ideałów państwowych). 
lt	Lietuvos Sąjūdis ir valstybės idealų įgyvendinimas.  –  V. : Lietuvos istorijos instituto leidykla, 1998. 

pl	Arvydas Kšanavičius. Lietuvos Atgimimo dienoraštis. Kaunas: Žurn. „Nemunas“ leidyb. grupė, 1998. (Dziennik Odrodzenie Litwy). 
lt	Arvydas Kšanavičius. Lietuvos Atgimimo dienoraštis. Kaunas: Žurn. „Nemunas“ leidyb. grupė, 1998. 

pl	Lietuva 1940 – 1990: Okupuotos Lietuvos istorija.  –  V. : Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimų centras, 2005. (Litwa w latach 1940 – 1990: Historia okupowanej Litwy). 
lt	Lietuva 1940 – 1990: Okupuotos Lietuvos istorija.  –  V. : Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimų centras, 2005. 

pl	Virgilijus Čepaitis. Su Sąjūdžiu už Lietuvą: nuo 1988 06 03 iki 1990 03 11.  –  V. : Tvermė, 2007. 
lt	Virgilijus Čepaitis. Su Sąjūdžiu už Lietuvą: nuo 1988 06 03 iki 1990 03 11.  –  V. : Tvermė, 2007. 

pl	Romas Batūra. Lietuvos sąjūdžio spauda kelyje į nepriklausomybę. (Z Sąjūdisem za Litwę: od 03 VI 1988 do 11 III 1990. 
lt	Romas Batūra. Lietuvos sąjūdžio spauda kelyje į nepriklausomybę. 

pl	Lietuvos sąjūdžio istorija: iliustruota enciklopedija.  –  K. : Šviesa, 2007.  –  560 p. : iliustr.  –  ISBN 978-5-430-04927-0 (Historia litewskiego Sąjūdisu: encyklopedia ilustrowana). 
lt	Lietuvos sąjūdžio istorija: iliustruota enciklopedija.  –  K. : Šviesa, 2007.  –  560 p. : iliustr.  –  ISBN 978-5-430-04927-0 